Industrimaten gjør oss tykke – og underernærte
Den moderne måten å produsere, behandle og distribuere mat på gjør oss tykke og underernærte. Vi har byttet ut de tradisjonelle måltidene med hovedvekt på ferske grønnsaker og råvarer, med de «industrielle måltidene» med masse sukker og fett. Dette gir oss kalorier i lange baner, men nesten ingen vitaminer og mineraler. I følge Verdens helseorganisasjon, WHO kunne så mange som 2,7 millioner menneskeliv årlig vært reddet ved tilstrekkelig inntak av frukt og grønt.
Det såkalte moderne matsystemet har ført oss vekk fra lokale, varierte og sesongbaserte dietter, og over mot et kosthold som består av mye ferdigmat. Denne ferdigmaten er igjen basert på et snevert utvalg basisvarer som soya, mais, ris og hvete, i tillegg til sukker, fett og salt. I tillegg inneholder ferdigmaten ofte en lang liste kjemiske tilsetningssstoffer for at produktet skal holde seg lenge i butikkhyllene, og for at det i det hele tatt skal smake noe. En annen effekt av dagens matsystem er at det har fjernet oss fra de opprinnelige råvarene. noe som gjør at mange har mistet kontakten med naturlig mat og matlaging. Resultatet er at vi spiser oss til overvekt, diabetes og hjerte- og karsykdommer.
Vi har lenge visst at frukt og grønt er bra for oss, men vet vi hvor bra? Og vet vi hvor dårlig ferdigmaten kan være? En viktig ting å tenke på er at frukt er den matvaregruppen som inneholder mest vitaminer per kalori, og grønnsaker gir oss flest mineraler per kalori. Fettet og sukkeret vi kjøper i form av for eksempel et glass ferdig pastasaus (som kan inneholde 8% sukker i den «sunne» varianten) gir oss ingen av disse næringsstoffene. Til gjengjeld inneholder de skjulte kjemikalier som blant annet kan føre til hyperaktivitet og allergi. Lager du din egne variant med ferske råvarer, som for øvrig ikke tar lang tid, slipper du både sukker, smaksforsterkere og fargestoffer. Derimot får du rikelig med både vitaminer, mineraler og antioksidanter.
Så hvor mye frukt og grønt er nok? Svaret er vel at det aldri kan bli for mye. Ved å spise minimum 400g frukt og grønnsaker per dag, utenom poteter og knoller, kan du forebygge hjertesykdom, kreft, diabetes og fedme. Ved å spise supermat av god kvalitet kan du høyne næringsverdien i kostholdet ditt og i tillegg forebygge mangler av viktige vitaminer og mineraler.
Ved å ta tilbake kontrollen over hva som havner oppi grytene på ditt eget kjøkken, kan du gjøre frukt og grønt til hovedingrediensene i ethvert måltid. Et annet viktig poeng ved å lage mat selv er at du reduserer utslippet av klimagasser og dermed gir et viktig bidrag til miljøet i samme slengen.
Hvis du trenger litt inspirasjon og tips til hvordan du kan øke inntaket av vitaminer og mineraler gjennom maten, anbefaler vi å ta frem igjen boka «SuperMat» av Trine og Sara.
Kilder:
http://www.who.int/dietphysicalactivity/publications/fruit_vegetables_report.pdf
http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0140673607613063
Bok: Anna Lappe, Diet for a Hot Planet, The climate crisis at the end of your fork and what you can do about it, Bloomsbury 2010
Hei!![:D](https://blogg.super-nature.no/wp-includes/images/smilies/icon_biggrin.gif)
Tommel opp for eit spennande og innhaldsrikt
innlegg. Eg har nylig gått frå vanlig norsk kosthald til
eit kosthold med både supermat og vanlig mat.
For tidlig å sei noko om virkningen enda, men
eg håpar på gode resultat.
Har bestilt «supermat»-boka, gledar meg til å
lære meir om kost og helse
Takk for inspirasjon og veiledning!
Mvh Ingrid